12/06/2013 07:59:31
Esenca e politikės dhe rasti shqiptar
Ledjan Priti
HermesNews - Nė kulmin e fushatės elektorale, debati rreth votės sė bardhė duket se ėshtė diēka mė shumė se njė ēudi qė zgjat 3 ditė, madje mund tė thuhet se ėshtė bėrė risia e vėrtetė e kėsaj fushate. Suksesi i kėsaj nisme, lidhet vetėm tėrthorazi me personazhet publike qė e mbėshtesin, sepse varet nga njė frymė e pėrgjithshme diku mėrie e diku armiqėsie publike ndaj Parisė.
Kjo frymė mėrie e armiqėsie po i zė ngadalė vendin pakėnaqėsisė private, indiferencės apo edhe dorėzimit fatalist tė deridjeshėm. Kjo masė shqiptarėsh (madhesi e panjohur) ėshtė duke u politizuar, e nė mungesė tė njė partie si M5S nė Itali, me anė tė votės sė bardhė ka mundėsi tė dėshmojė ekzistencėn e saj politike.
Nė ndryshim nga mosvotimi, i cili nuk ka asnjė peshė tė mirėfillte politike, sepse pėrfshin edhe votues tėrėsisht tė shpolitizuar apo te papolitizuar (shumė tė rinj), hedhja masive e votės sė bardhė, ka njė peshė tė madhe politike, qė buron pikėrisht nga vetė esenca e politikės, ndarja nė grupime nėpėrmjet frymės ngjizėse tė mėrisė e armiqėsisė publike.
Nė Shqipėri ku demokracia ėshtė thjesht njė maskė qė pėrdor Paria pėr nevojat e kohės, hedhja e votės sė bardhė paraqet tė njėjtėn dukuri esencialisht politike si protestat e vitit 1990. Asokohe mėria e armiqėsia ndaj Parisė komuniste u shfaq nė demostrata sepse nuk lejohej votimi, sot kjo mėri e armiqėsi (hostes shmitian) ndaj Parisė sė sotme, ka mundėsi tė shfaqet pikėrisht nėpėrmjet votės sė bardhė.
Me esencėn e politikės, nuk nėnkuptohet politikėbėrja apo politika pėr vete (per se), por politika nė vetvete (in se). Politika nė vetvete nuk mund tė kuptohet pa konceptin e pushtetit, i cili do tė thotė fuqi. Nė italisht e anglisht, ky relacion i pushtetit me fuqinė ėshtė i vetvetishėm, sepse janė e njėjta fjalė, potere (politico) nė italisht dhe power (political) nė anglisht. Sipas gjasave, fjala pushtet vjen prej latinishtes Potestas, duke ndjekur rregullin e humbjes sė rrokjes sė ndėrmjetme (si tek caballum- kal). Potestas nė latinisht do tė thotė pikėrisht fuqi (power,potere).
Nga kjo lidhje kėrthizore e politikės me fuqinė, rrjedh edhe natyra luftarake e politikės. Ndėrkaq koncepti i pėrballjes politike lidhet me faktin qė politika ekziston nė rast se nuk ka njė unitet, dmth ku ka pjesė (parti etimologjikisht do tė thotė pjesė) ka edhe politikė.
Klauzevici ( teoriceni mė i njohur i Luftės) ka thėnė qė lufta ėshtė vazhdimi i politikės me mjete tė tjera dhe sa mė armiqėsore e tėrėsore ėshtė pėrballja politike aq mė e egėr e gjaksore ėshtė lufta. Kjo vijueshmėri dhe njėkohėsisht ndėrvarėsi e politikės me luftėn, lidhet pikėrisht me konceptet e fuqisė dhe pėrballjes qė gjenden nė esencėn e tė dyja dukurive.
Teoria gjenetike e lindjes sė partive, thote qė si pasojė e frakturave sociale, dalėngadalė krijohet konfikti, i cili mė tej mund tė politizohet dhe ēdo frakturė tė prodhojė njė parti politike. Fraktura mė e rėndėsishme nė perėndim, qė ka krijuar tė majtėn e tė djathtėn ėshtė ajo qė u shkaktua prej revolucionit industrial, borgjezi-proletariat.
Megjithatė Shqipėria nuk njohu ndonjė revolucion industrial, prandaj edhe kjo frakturė nuk ka prodhuar njė tė majtė e tė djathtė tė tipit perėndimor, por vetėm surrogate tė majta e tė djathta. Kjo ėshtė edhe arsyeja qė asnjėra palė nuk shpreh as ideologjitė pėrkatėse dhe qė asnjė i majtė apo i djathtė shqiptar nuk ka shqetėsimet e njė tė majti apo tė djathti tipik perėndimor e as qė i intereson fare (taksat psh ndajnė ndjeshėm tė majtėt nga tė djathtėt, tek ne vetėm sa ka filluar tė ndihet shqetėsimi tek biznesi i vogėl).
Nė Shqipėri, fraktura qė prodhoi partitė politike ishte Lufta Civile gjatė vitit tė mbrapshtė 1943-1944. Nė tė vėrtetė luftėrat civile kanė shėrbyer si bazament pėr spektrat politikė nė pothuaj gjithė botėn, duke filluar qė nga Anglia e Amerika, pėr tė vazhduar me Spanjėn e Francėn e pėr tė pėrfunduar tek Greqia e Italia.
Por ndėrsa tek kėto vende, luftėrat civile u mpleksėn me frakturėn borgjezi-proletariat, dhe pėrveē esencės luftarake tė politikes pėrftuan edhe njė pėrbėrės ideologjik tė majte e tė djathtė, tek ne Lufta Civile u mpleks e pėrzie me frakturat ekzistuese tė trashėguara nga historia, ato ndasi qė kane sjellė pėrēarjen e thellė fetare, krahinore, fisnore e dialektore.
Kėshtu nė 1990, tė djathtėt tanė skishin kurrfarė lidhje me Perėndimin, ata ishin antikomunistė heterogjene, tė persekutuar pėr gjithfarė bindjesh politike( Arbnori ishte dėnuar pėr bindje socialdemokrate), tė persektuar fetarė (sidomos katolikė), kishte ish-pronarė, ballistė, zogistė, me pak fjalė ishte njė e djathtė kaq heterogjene dhe e mbėshtetur nė eksperiencėn shqiptare, saqė menjėherė i dha jetė shumė partive politike, pa asnjė lidhje thelbėsore me ideologjinė e djathtė perėndimore. Cfarė i bashkoi tė djathtėt nė 1990, ishte pikėrisht mėria e armiqėsia publike me Parinė komuniste.
Ishte pikėrisht ajo armiqėsi publike qė i shtyu tė dilnin nė shesh e tė nxirrnin Shqipėrinė nga era komuniste. Vetė komunizmi meqė i duheshin armiqtė pėr tė mbijetuar politikisht (armiku ėshtė nė esencėn e politikės), bėnte propagandė nėpėr filma, kundėr ballistėve, zogistėve, ish-pronarėve dhe borgjezėve. Kjo kategori e fundit,qė pėr shkak tė prapambetjes sė vendit ishte e papėrfillshme nė vitet 40, i duhej pėr ideologjinė komuniste, pėr konsum ideologjik ose si tip gjethe fiku, sepse armiqtė ekzistencialė tė Parisė komuniste ishin ballistėt, zogistėt dhe ish-pronarėt.
Nė dritė tė arsyeve tė mėsipėrme, esenca e politikės shqiptare prej vitit 1943 deri mė sot, rezulton tė jetė thellėsisht antikombėtare. Pėr plot 70 vjet, kjo politikė ėshtė bazuar tek Lufta civile dhe tek pėrēarjet e ndasitė krahinore,fetare, fisnore e dialektore. Gjatė gjithė kėtyre 70 vjetėve, ideologjitė e programet janė pėrdorur o si gjethe fiku ose si justifikime pėr tė kryer vrasje masive, persekutime, pushime nga puna etj.
Nė kėto 23 vjetėt e fundit, ndėrsa armiqėsia e tė djathtėve ndaj Parisė komuniste ishte reale, kupola e djathtė, dmth ata qė dolėn si pėrfaqėsuesit mė tė lartė tė sė djathtės ishin nė lidhje tė ngushta me vetė Parinė. Kėta pėrfaqėsues tė lartė tė sė djathtės, ndėrsa nė publik hiqeshin si armiq tė pėrbetuar politikė tė Parisė komuniste, nė privat ndanin pazaret qė buronin nga grabitja e shqiptarėve, tė majtė a tė djathtė.
Konfliktet mė tė thella mes Parisė 23 vjeēare kanė buruar si pasojė e prishjes sė herėpashershme tė Unitetit tė Parisė, pėr arsye tipike tė mendėsisė oligarkike si dhe prirjeve autokratike tė Berishės. Edhe Paria komuniste vuante nga konflikte tė tilla, mė tipiku lufta kundėr Klanin Shehu nė fillim tė viteve 80. E vetmja diferencė mes konflikteve tė Parisė kėto 23 vjet nga konfliktet brenda gjirit tė Parisė komuniste, ėshtė se kėto tė sotmet zhvillohen nė publik dhe pėrfshijnė njė masė tė madhe shqiptarėsh, sepse klanet e sotme kanė paraqitjen e partive politike, ndryshe nga klanet komuniste qė vepronin brenda gjirit tė njė partie.
Si pėrfundim, duke parė qė esenca e politikės shqiptare ėshtė antikombėtare, antidemokratike e antiprogresiste, nevojitet sa mė parė kapėrcimi i saj, kapėrcim i cili bėhet i mundur vetėm nga shndėrrimi sa mė parė i pakėnaqėsisė, indiferentizmit e fatalizmit nė mėri e armiqėsi politike me Parinė, sepse vetėm kėshtu esenca e fuqisė dhe pėrballjes qė mbart politika, mund ti japė pėrmbajtje e paraqitje njė partie tė mirėfilltė politike.
Kjo armiqėsi duke qenė se buron nga fakti qė esenca e politikės sė sotme ėshtė antikombėtare, antidemokratike dhe antiprogresiste, nuk ka si tė mos mbėshtetet nė parimet, idete e idealet e kombėtarizmit, demokracisė dhe progresizmit. Njė ndėrthurje e moralit patriotik me moralin liberaldemokratik duhet tė jetė edhe morali i politikės sė re shqiptare.
Nuk kemi tė bėjmė me njė armiqėsi e luftė pėr hir tė armiqėsisė e luftės apo pėr hir tė pushtetit, por njė armiqėsi e luftė qė buron nga nevoja, nga domosdoshmėria e zhbėrjes sė esencės negative tė politikės shqiptare, esencė nga e cila nuk mund tė burojnė veēse e keqja mė e madhe dhe e keqja mė e vogėl, por asnjėherė e mira. Nga njė esencė negative e politikės nuk ka si tė burojė e mira apo aq mė pak njė luftė mes sė mirės dhe mė tė mirės, do tė burojė nė pėrjetėsi vetėm njė luftė politike mes dy tė kėqijave.
Blogu Rrethi i Ferrit